Diskuse:Právo na ochranu osobnosti

Dobrý den, zdravím Vás kolegové po delší době na Iuridictu a smím-li chtěl bych se Vás zeptat, do jaké užší právní kategorie spadá právo na ochranu osobnosti, zabývající se nahrávkami. Má nikoli příliš široká erudice v právu mi napovídá, že bez souhlasu nahrávaného je v podstatě nahrávka člověka páchajícího nějaký delkt v podstatě nepoužitelná jako důkaz u soudu.

V případě, že se např. telefonicky domlouvám s operátorkou T-Mobilu a jsem z její strany na začátku upozorněn, že hovor budde nahráván, pak je již situace jiná, neboť se uvažuje implicitní souhlas, pokračuju-li v hovoru, stejně tak pohybuju-li se v oblasti, kde je na každém rohu upozornění že oblast je střežena bezpečnostní kamerou - nahrávka by měla být použitelná jako důkaz. Je-li, ale například žena - oběť domácího násilí, přesvědčena, že až manžel dojde z hospody domů v náladě, že jí znovu zbije a v této předtuše nastraží kameru, která scénu trestného jednání zachytí, taková nahrávka by (bohužel - z mého laického pohledu - bohužel), byla nepoužitelná jako důkaz.

Vedle toho, byly tu nahrávky od např. pána Michálka, který nahrál neuvěřitelné věci např. z úst Knetiga a následně ministra Drobila. Mám pocit, že v tomto případě (nebo to byl jiný případ?) nějaký soud vyšší instance precedenčně rozhodl, že Veřejný zájem v určitých případech může přebít zájem na ochranu soukromí a pak nahrávka může být vzána v potaz.

Chtěl bych se zeptat, poněvadž tu zcela jistě něco motám, jakou úpravou jsou chráněna osobnostní práva na soukromí, která mají chránit před neodsouhlaseným nahráváním? Resp. použitelností těchto nahrávek jako důkazního materiálu? Případně, nevíte-li což o případu, ve kterém soud rozhodl o možné přednosti veřejného zájmu nad takovouto ochranou soukromí? Máte-li, již na to nějaký článek napsán, pak jako právní laik jsem neschopen se k němu donavigovat.

S pozdravem --Reo On 29. 11. 2012, 19:34 (CET)


 * Užší právní kategorie? Právo na ochranu osobnosti je nejužší kategorie.


 * bez souhlasu nahrávaného je v podstatě nahrávka člověka páchajícího nějaký delkt v podstatě nepoužitelná jako důkaz u soudu Nikoliv.


 * neboť se uvažuje implicitní souhlas Ten je vyloučen, protože operátor nedá možnost vyjádřit nesouhlas. Zásada, kdo mlčí, souhlasí, neplatí.


 * Veřejný zájem v určitých případech může přebít zájem na ochranu soukromí Ano, to platí vždy.


 * jakou úpravou jsou chráněna osobnostní práva na soukromí, která mají chránit před neodsouhlaseným nahráváním? Jak se píše v článku, občanským zákoníkem.

—Guy Peters 29. 11. 2012, 20:52 (CET)
 * Resp. použitelností těchto nahrávek jako důkazního materiálu? Jako důkaz je použitelné vše, co bylo získáno souladu se zákonem. Dokazování řeší OSŘ.

Děkuji mnohokrát za ochotu a odpověď

''Užší právní kategorie? Právo na ochranu osobnosti je nejužší kategorie.''
 * Snažil jsem se odhadnout správnou právní kategorii, že jsem se trefil, jsem netušil. Děkuji

bez souhlasu nahrávaného je v podstatě nahrávka člověka páchajícího nějaký delkt v podstatě nepoužitelná jako důkaz u soudu Nikoliv.
 * To rád slyším, ale vycházím a) ze zpráv v tisku b) včera jsem diskutoval o školení úředníků, kde odborníci kolegyni vykládali správní řád a právní okolnosti, které mohou zažít - příklad s mlácenou obětí domácího násilí měl být z onoho školení. Přinejmenším média s takovouto interpretací práva na ochranu soukromí také často přicházejí, dochází podle Vás k míchání s něčím ještě jiným, kde k tomu podklad je nebo to má nějaký reálný základ?

Resp. použitelností těchto nahrávek jako důkazního materiálu? ''Jako důkaz je použitelné vše, co bylo získáno souladu se zákonem. Dokazování řeší OSŘ.''
 * Děkuji

Celkově - znovu moc děkuji. Jakožto encyklopedie práva pro mne Iuridictum je první volbou pro interpretaci právních pojmů. Reo On 29. 11. 2012, 21:10 (CET)

—Guy Peters 1. 12. 2012, 16:23 (CET)
 * dochází podle Vás k míchání s něčím ještě jiným, kde k tomu podklad je nebo to má nějaký reálný základ? Je to zcela excessivní výklad ochrany osobních údajů, či šířeji oprávnění na soukromí.


 * Jako příklad zcela ikonický, zde přednáším postoj soudkyně Šantorové (doporučuji), v případě Knetig (vs Michálek). Díky bohu za soud vyšší instancce. Nicméně, registroval jsem toto rozhodnutí předtím, než-li soud vyšší instance zasáhl a registroval jsem několik podobných rozsudků v podobných případech. Doufám, že jde-li o excesivní výklad, že dopadne ve všech podobných situacích situacích stejně...


 * Excessivní výklad ochrany osobních údajů, .. jak je možný? Jde o relativně běžné "zneužití" (uvozovky, poněvadž to tvrdí laik jako já) této právní kategorie (účelově?) a to většinou ve spojitosti s whistleblowingem. V nějaké podobě asi by tam mohl být zakopán nějaký .. pejsek, zdá se.


 * + Kontext Soudkyně Šárka Šantorová v úterý rozhodla, že proti Knetigovi neexistuje žádný přímý důkaz."Nebylo prokázáno, že se skutek, za který byl stíhán, skutečně stal. Víme jen, že se oba muži sešli, co ale na místě řešili, vědí jen oni dva," dodala.


 * Jsem rád, že platí ochrana soukromí, ale každopádně jsem vděčný soudcům Cvetlerům, že neplatí absolutně. --Reo On 10. 12. 2012, 11:51 (CET)